Subject: FW: Euroopa Komisjoni lihtsustamise ettepanekud (Omnibus IV): COM(2025)503, COM(2025)504 - tagasiside küsimine
From: "info - MKM" <[email-masked]>
To: "info - MKM" <[email-masked]>
Date: Mon, 7 Jul 2025 11:45:30 +0300

From: Priit Kikas <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Sent: Wednesday, June 18, 2025 10:30 AM
To: Risto Jõgi - MKM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Cc: Karl Stern - MKM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Subject: RE: Euroopa Komisjoni lihtsustamise ettepanekud (Omnibus IV):
COM(2025)503, COM(2025)504 - tagasiside küsimine

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Tere Risto ja Karl

Saadame oma arvamuse seoses komisjoni ettepanekuga.

Kommenteerime ainult seda osa, mis puudutab tehnilisi spetsifikatsioone.

On mõistetav, miks olukorras, kus harmoneeritud standardite kättesaadavust
puudutava Euroopa Kohtu otsuse tagajärjel on tekkinud probleeme seoses
harmoneeritud standardite süsteemi toimimisega, tullakse välja
alternatiivse skeemiga õigusaktide oluliste nõuete täitmist toetavate
tehniliste spetsifikatsioonide kehtestamiseks. Erandkorras, kui tõesti
mingil objektiivsel põhjusel ei ole olnud võimalik mõistliku ajaga
harmoneeritud standardi väljatöötamine ja on selge vajadus detailsemate
tehniliste suuniste järele, võib sellise skeemi rakendamine olla ka
põhjendatud. Asendada aga massiliselt praegune harmoneeritud standarditel
baseeruv süsteem tehniliste spetsifikatsioonidega kätkeb endas meie
hinnangul mitmeid ohte.

Ohud, mida näeme komisjoni poolt harmoneeritud standardite asemel
tehniliste spetsifikatsioonide kasutuselevõtuga, on seotud peamiselt
spetsifikatsioonide kvaliteediga. Harmoneeritud standardite koostamisse
panustab standardimissüsteemi kaudu väga suur hulk tehnilisi eksperte
tervest Euroopast. Standardimissüsteem on üles ehitatud viisil, mille
kaudu tagatakse standardites kõikide huvigruppide seisukohtade esindatus.
Jääb arusaamatuks, kuidas tagatakse võrdväärse tehnilise kompetentsi ja
kõikide spetsifikatsiooni objektiks olevate turuosaliste arvamuse
kaastatus tehniliste spetsifikatsioonide koostamisel. Ei ole usutav, et
Komisjoni käsutuses oleks ligilähedaseltki võrreldav tehnilise kompetents
või ekspertide võrgustik. Tulemuseks võivad olla mitterakendatavad,
ebasobivad lahendusi pakkuvad või äärmuslikel juhtudel suisa ohtlikud
spetsifikatsioonid. Oht selleks on eriti suur kui täiendavalt on eesmärk
töötada spetsifikatsioonid välja kiiresti.

Asjaolu, et paljud harmoneeritud standardid baseeruvad rahvusvahelistel
ISO või IEC standarditel, aitab oluliselt kaasa kasutatud tehniliste
lahenduste rahvusvahelisele tunnustatusele. Komisjoni tehniliste
spetsifikatsioonidega sama efekti saavutada on väga keeruline.  Näeme
ohtu, et kõrvalekaldumine rahvusvahelisest ISO/IEC süsteemist võib viia
probleemideni rahvusvahelises kaubanduses ja seeläbi tuua kaasa
eksportivatele ettevõtetele täiendavad kulud.

Eelnevat arvestades rõhutame, et kuigi teatud situatsioonides vajalik, ei
lahenda antud õigusakt meie hinnangul mõislikul viisil probleeme, mis on
tekkinud harmoneeritud standardite kättesaadavusega seotud Euroopa Kohtu
otsuse järgselt. Nende lahendamiseks oleks vaja kiiremas korras algatada
arutelud liikmesriikide vahel, otsustamaks, kuidas ja mis alustel tekkinud
situatsioonis Euroopa standardimisega jätkata. Praegune olukord, kus
Euroopa Komisjon on asunud seisukohale, et standardiorganisatsioonid
peaksid kaduvate finantseerimisvõimalustega jätkama tööd harmoneeritud
standarditega endisel viisil või kus teiste isikute (pean siin silmas ISO
ja IEC-d) intellektuaalomandi tasuta jagamine ilma selle eest õiglast
kompensatsiooni maksmata ongi normaalne käitumine, ei ole ilmselgelt
jätkusuutlik. Need aspektid on viinud praeguste probleemideni
harmoneeritud standarditega ning nende küsimuste lahendamisega tuleks
tekkinud probleemid ka lahendada.

Lugupidamisega,

Priit Kikas

tegevdirektor / Managing Director

MTÜ Eesti Standardimis- ja Akrediteerimiskeskus

+372 605 5050 |   <mailto:[email-masked]> [email-masked]  |  www.evs.ee |
<http://www.eak.ee/> www.eak.ee

From: Risto Jõgi - MKM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >
Sent: Friday, June 6, 2025 4:54 PM
Cc: Karl Stern - MKM <[email-masked] <mailto:[email-masked]> >;
Evelin Tõnisson - MKM <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >; Maanus Urb - MKM <[email-masked]
<mailto:[email-masked]> >
Subject: Euroopa Komisjoni lihtsustamise ettepanekud (Omnibus IV):
COM(2025)503, COM(2025)504 - tagasiside küsimine

Tere,

Euroopa Komisjon esitas 21. mail 2025 lihtsustamispaketi (nn Omnibus IV),
mille eesmärk on vähendada ettevõtjate halduskoormust ja edendada
digipööret ELi siseturul.

Pakett sisaldab muuhulgas ka kahte Euroopa Komisjoni eelnõud (COM(2025)503
<https://single-market-economy.ec.europa.eu/publications/digitalisation-an
d-alignment-common-specifications_en?prefLang=et>  ja
<https://single-market-economy.ec.europa.eu/publications/digitalisation-an
d-alignment-common-specifications_en?prefLang=et> COM(2025)504), mis
näevad ette teatud tootealase info digitaliseerimist ja tehniliste
spetsifikatsioonide lubamist. Esimene viidatud eelnõu puudutab 13
direktiivi ning teine eelnõu 7 ELi määrust.

Kaalume Eesti seisukohtade kujundamist Omnibus IV lihtsustamispaketi osas,
seetõttu palume teie tagasisidet eelnevaga seoses.

Toome välja, et Euroopa Komisjoni ettepanekus on loetletud järgmised
tooterühmad, millele digitaliseerimise ja tehniliste spetsifikatsioonide
muudatused kehtiksid:

*	Välitingimustes kasutatavad müraseadmed (direktiiv 2000/14/EC);
*	transporditavad surveseadmed (direktiiv 2010/35/EU);
*	ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja
elektroonikaseadmetes (direktiiv 2011/65/EU);
*	väikelaevad (direktiiv 2013/53/EU);
*	lihtsad surveanumad (direktiiv 2014/29/EU);
*	elektromagnetiline ühilduvus (direktiiv 2014/30/EU);
*	mitteautomaatkaalud (direktiiv 2014/31/EU);
*	mõõtevahendid (direktiiv 2014/32/EU);
*	liftid (direktiiv 2014/33/EU);
*	ATEX-seadmed (direktiiv 2014/34/EU);
*	madalpingeseadmed (direktiiv 2014/35/EU);
*	raadioseadmed (direktiiv 2014/53/EU);
*	surveseadmed (direktiiv 2014/68/EU);
*	laevavarustus (direktiiv 2014/90/EU);
*	köisteed (määrus 2016/424);
*	isikukaitsevahendid (määrus 2016/425);
*	gaasiseadmed (määrus 2016/426);
*	masinad (määrus 2023/1230);
*	akud (määrus 2023/1542);
*	ökodisaini alla kuuluvad tooted (määrus 2024/1781).

Olulisemad muudatused hõlmavad:

*	tootjatele seatakse kohustus esitada vastavusdeklaratsioon
digitaalsel kujul, näiteks QR-koodi või veebilingi kaudu, kaotades seega
vastavusdeklaratsiooni paberkujul esitamise nõude;
*	tootjatel tekib kohustus märkida tootele oma digitaalne kontakt,
mille kaudu hakkab käima kogu suhtlus turujärelevalveasutustega;
*	edaspidi võivad tootjad anda kasutusjuhendi ainult digitaalselt.
Aga see ei ole kohustus – nad võivad soovi korral anda ka paberkandjal.
Juhul kui kasutusjuhend digitaliseeritakse, peab tootja tagama paberkujul
kasutusjuhendi nendele lõpptarbijatele, kes seda soovivad ostu hetkel või
6 kuud pärast ostu. Ohutusalane teave peab siiski endiselt olema esitatud
tootel või paberkandjal, kui see on oluline toote ohutuks kasutamiseks;
*	Euroopa Komisjonile antakse volitus kehtestada tehnilisi
spetsifikatsioone (common specifications) olukordades, kus ELi
harmoneeritud standardid puuduvad või kui neist ei piisa oluliste
tervise-, ohutus- või muude nõuete täitmiseks.

Eesti on varasemalt toetanud tootega kaasasolevate andmete
digitaliseerimist, sealhulgas digitaalse tootepassi kasutuselevõttu.
Leiame, et see aitab vähendada tootega kaasasolevat paberimahtu ning
võimaldab tõhusamalt tagada toodete infonõuete täitmist. Samas peame
oluliseks, et tarbijale hädavajalik info nagu hoiatused, jälgitavusnõuded
ning ohutusjuhendid säiliks füüsilisel kujul. Leiame, et kasutusjuhendi
võib olla digitaalne, kuid tarbijale peab jääma võimalus taotleda seda
tootjalt paberkujul ostu hetkel või tagantjärele.

Eesti on varasemalt toetanud ka Euroopa Komisjonile pädevuse andmist
töötada välja tehnilisi spetsifikatsioone olukordades, kus vajalike ELi
harmoneeritud standardite väljatöötamine ei ole õnnestunud või on jäänud
venima. Oluline on, et tehniliste spetsifikatsioonide tekst erinevates
õigusaktidest oleks samasuguselt sõnastatud.

Palume Teil tutvuda vastavate ettepanekutega ning anda tagasisidet
järgmistele küsimustele:

1.	Kas nõustute Eesti seniste seisukohtadega antud küsimustes?
2.	Millised praktilised takistused või riskid võivad kaasneda
üleminekuga digitaalsetele vastavusdeklaratsioonidele ja
kasutusjuhenditele ning kohustusele suhelda turujärelevalveasutustega
edaspidi üksnes elektroonsel teel?
3.	Toojal on kohustus anda tarbijale kasutusjuhend paberkujul
nõudmisel, kas ostu sooritamise hetkel või 6 kuud tagantjärele. Teie
hinnangul, mis ajaraamis peaks tootja tarbijale tagantjärele
kasutusjuhendit paberkujul pakkuma?
4.	Kas toetate Euroopa Komisjoni volitamist toote tehniliste
spetsifikatsioonide väljatöötamiseks olukordades, kus ELi harmoneeritud
standardit ei ole või ei kata kõiki olulisi ohutusnõudeid? Millised riskid
võivad kaasneda, kui Euroopa Komisjonile selline volitus anda?

Palume saata oma vastused hiljemalt 20.06.2025 aadressile
[email-masked] <mailto:[email-masked]> .

Teie tagasiside on oluline Eesti seisukohtade kujundamisel ELi tasandil.

Lugupidamisega,

	Risto Jõgi
toote ohutuse ja tarbijakaitse nõunik
Ettevõtluskeskkonna ja tööstuse osakond
Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium
+372639 7681  <mailto:[email-masked]> [email-masked]
 <https://www.mkm.ee> www.mkm.ee | Suur-Ameerika 1, Tallinn